Šta je ekonomija zasnovana na resursima?
Siguran sam da ste svi čuli za nju.
Ekonomija zasnovana na resursima je potpuno različita od bilo čega
što je ikada postojalo u prošlosti.
Mnoge odluke su donosili kraljevi, političari, državnici
ali one nusu bile zasnovane na resursima.
Da bi bolje razumeli značenje ekonomije zasnovane na resursima
zamislite ostrvo negde na jugu Tihog okeana.
Želite da znate koliko ljudi
to ostrvo može da izdrži i do koje mere se
može održati rasipanje na ostrvu.
Prvo, morate da znate koliko ima drveta
koliko vode, koliko plodnog tla.
Kada uradite istraživanje resursa na tom ostrvu
to može biti najbolji način da se odredi
koliko će ljudi ono izdržati.
Ako ne postoje materijali, možete planirati samo kulturu
zasnovanu na materijalima koji zaista postoje.
Možete gajiti hranu na osnovu plodnog tla
i vode koja okružuje ostrvo
ribu, školjke i sve druge stvari.
Ako imate agronoma na vašem ostrvu
ili mnoštvo njih, oni vas mogu posavetovati
šta je najbolje za uzgoj u tom tropskom regionu.
Treba vam tehnička stručnost
da bi doneli odluke koje imaju smisla.
Ne možete doneti odluke
koje imaju smisla pomoću glasanja.
Pitajući ljude šta žele.
Morate saznati šta ostrvo ima da pruži.
Po tome možete odrediti budućnost.
Svi drugi sistemi će propasti.
Političari imaju mišljenja o svemu
a informacije niočemu.
Stoga razumete
da se odluke ne donose većinom ljudi.
One se donose većinom ljudi koji imaju tehničku stručnost,
informacije u oblastima u kojima želite da napredujete
i načine naučnog merenja performansi.
Ako imate milion iskrenih ljudi koji nisu tehnički stručni
uveravam vas, ništa nećete postići.
Morate se upitati:
Možemo li sagraditi održivo društvo?
Ako nemate informacije o dostupnosti resursa
ne možete preduzeti takav projekat.
Recimo da nemate dovoljno resursa.
To je uloga istraživačkih laboratorija
da naprave alternativne materijale
koji će zameniti nedostatak materijala.
Tehničari vam ne kažu šta da radite ili kako da živite.
Oni samo obavljaju ulogu konstruisanja liftova
transportnih vozila, mostova, kućnih sistema.
Oni ne govore ljudima šta da rade, kako da razmišljaju ili žive.
To je greška koju mnogi ljudi prave.
Oni misle da vam u ekonomiji zasnovanoj na resursima
tehničari govore i kakav način života da vodite.
Ne, to određuju resursi.
Sve što tehničari rade
je da grade sisteme koji mogu da koriste te resurse
za dobrobit svih ljudi.
Mora biti globalno.
Ako nije globalno, ako imate većinu resursa
i većinu graditeljske opreme i većinu automatizovane mašinerije,
plodnog tla i pijaće vode
zemlje koje to nemaju će pokušati da osvoje vašu zemlju
i da uzmu šta im treba.
Svaka nacija hoće deo kolača. Zapamtite to.
Stoga, ako pokušate da živite održiv život samo za sebe
to nećete uspeti jer će vas druge nacije
kojima nedostaju materijali napasti.
U ponovnoj izgradnji gradova širom sveta
morate uzeti u obzir koliko su ti gradovi udaljeni od resursa.
To znači dostupnih materijala: betona, čeličnih armatura, itd.
Ako su gradovu u blizini tog materijala
postaje efikasnije napraviti gradove
kao sistemske operacije, što znači da sam grad
mora da zadovolji potrebe ljudi koji u njemu žive.
Objavljujemo na televiziji šta je dostupno
a šta nije u datom trenutku
i kada će najverovatnije biti dostupno.
Tako javnost ima informaciju gde da ide
da pribavi šta god je potrebno.
Ljudi će imati pristup većem broju stvari nego što su imali
u monetarnom sistemu.
Biće dostupni veći broj stvari i prilika.
Svi gradovi su dizajnirani
da koriste minimalnu količinu energije za maksimalne usluge.
Na taj način, čuvamo energiju
da bi mogli da zadovoljimo više ljudi.
Postoje ljudi širom sveta koji nemaju pristup
visoko-energetskim sistemima.
Moćićemo da zadovoljimo više ljudskih potreba
ako koristimo efikasnost.
Naravno, ako to ne uradimo
moćete zbrinuti samo ograničen broj ljudi.
Ekonomija zasnovana na resursima ima milion robova.
To su mašine, koje rade ponavljajuće
dosadne i opasne poslove.
Tome mašine služe. Nisu tu da bi vam oduzele posao.
Ako one mogu da urade stvari brže od vas, nepotrebni ste.
Ustvari, nećemo da radite u industrijskim postrojenjima.
Želimo da se vratite u školu da učite šta god vas interesuje
šta god mislite da bi želeli da učite
šta god mislite da bi voleli da bolje razumete.
Nažalost, novac ne predstavlja stvari koje postoje.
Ako date vrednost svakom drvetu
svakom metru plodnog tla, svoj vodi
i odštampate novac proporcionalno tim resursima
tako da novac predstavlja resurse
onda bi mogao da ima značenje, ali danas
to nije slučaj. Iako vam kažu
da će potražnja dovesti do toga.
Neće, potražnja neće dovesti do tih stvari.
Dostupni resursi hoće.
Ako novac ne predstavlja dostupne resurse
onda nema osnovu za društveno upravljanje.
Kada živite u pogrešnom društvu
koje zasniva svoje bogatstvo na novcu
onda će to društvo kad-tad propasti.
Ne zato što sam ja tako rekao. Jer nije zasnovano na fizičkim referentima.
U ekonomiji zasnovanoj na resursima, gde proizvodnja i automatizacija
može da napravi više robe i usluga
nema više potrebe za upotrebom novca.
Ako zaista želite da stavite tačku na rat, siromaštvo
glad, teritorijalne sporove
morate koristiti sve resurse na svetu
kao zajedničko nasleđe svih ljudi na svetu.
Sve manje od toga će nas ostaviti
sa istim problemima koje smo imali neprestano kroz vekove.
Morate uzeti u obzir šta govorim.
Razlog zašto nacije napadaju druge nacije je zbog oskudice.
Kada nekoliko nacija kontrolišu većinu resursa na Zemlji
morate imati teritorijalne sporove.
Bez obzira koliko potpišeš sporazuma ili napraviš zakona
ako ne proglasite sve resurse na svetu
zajedničkim nasleđem svih ljudi na svetu
i ujedinite sve razdvojene nacije
u jedinstven sistem -
ne postoji drugo rešenje.
Zato preporučujemo ekonomiju zasnovanu na resursima.